מאמרים
ערב פסח תשפ"ד המדינה נמצאת בטלטלה קשה במפנים ומבחוץ וכל אחד מאיתנו נדרש לחשיבה מחדש כיצד לצאת מהשעבוד הפנימי בכדי להשיב את עם ישראל לאחדות ולחרות.
במגזר החקלאי אנו עוסקים רבות בהתנהלות מול רשות מקרקעי ישראל ובניסיונות שלנו לצאת מהשעבוד רב השנים להחלטות אנכרוניסטיות שאין להן כל תכלית בנחלה של שנת 2024.
רמ"י היא הזרוע המבצעת של מועצת מקרקעי ישראל. רמ"י היא זו שמכתיבה את סדר היום בהיותה הגוף המתכנן, המחוקק, השופט והמבצע ואפילו "התליין". החלטות רבות השתנו ובוטלו במהלך השנים כאשר הסתבר לרמ"י כי הן לא יכולות להתקיים במציאות המשפטית המתפתחת כפי שקיבלה ביטוי בהחלטות ממשלה, בחוקים ובפסקי דין של בתי המשפט השונים.
אנו סבורים כי אופן הפעילות של רמ"י במהלך שלוש העשורים האחרונים כלפי ההתיישבות הוא שגוי וגורם נזק כלכלי כבד למדינה בכלל ולחברי המושבים והקיבוצים בפרט.
אנו מבקשים להציג את "נושאי הליבה" שבגין חלקם הוגשו עתירות לבית המשפט וכן עתירות שעומדות "בקנה" טרם הגשה ואלו שנמצאים בתהליכי עבודה מול רמ"י. מדובר בנושאים שההחלטות בגינם ישפיעו על המגזר החקלאי באופן המשמעותי ביותר שכן חלקן הגדול תוקף ישירות את "משטר הנחלות" שהחל בהחלטה מס' 1 של מועצת מקרקעי ישראל בשנת 1965 ומבקש לבטלו לאלתר.
הטלת היטל השבחה על מקרקעי ישראל – תיקון עיוות היסטורי / בועז מקלר רו"ח
22 אפר 2024 נכתב ע"י בועז מקלר, רו״חבבג"ץ הקרקעות (244/00) ניתנה דוגמא יחידה למכשיר להשגת צדק חלוקתי והיא היטל ההשבחה (סעיף 39 לפס"ד בפסקה שנייה)
על פי הגדרת "חכירה לדורות" בסעיף 1 לתוספת השלישית לחוק התכנון והבניה, התשכ"ה - 1965 (להלן ה"חוק") משנת 1999 ועל פי הנוסח הקיים של סעיף 21 לתוספת השלישית לחוק, על מרבית מקרקעי ישראל החכורים לדורות לרבות קרקעות שיש למחזיקיהם הזכות להתקשר עם רשות מקרקעי ישראל בחוזי חכירה לדורות לפי החלטות מועצת מקרקעי ישראל - לא חל היטל השבחה.
בפסק דין בלוך (רע"א 725/05 הועדה המקומית לתכנון ובניה השומרון נ' עוזי ושפרה בלוך), אשר ניתן על ידי ביהמ"ש העליון ביום 3.9.2014, נקבע כי יש לראות בבני רשות בחלקות המגורים בנחלות במשבצות הישובים החקלאיים כחוכרים לדורות, לצורך חיובם בתשלום היטל השבחה.
למרות פס"ד האמור לעיל, מדובר בשינוי חלקי בלבד, שכן הוראות סעיף 21 לתוספת השלישית, המחריגות קרקע חקלאית שיעודה שונה מחבות בהיטל השבחה – טרם תוקנו.
להלן הצעתינו לתיקון חוק התכנון והבניה לביטול העיוות ההיסטורי:
יורש אחד נחלה ויורש שני מגרש מפוצל / אביגדור ליבוביץ, עו״ד
07 אפר 2024 נכתב ע"י אביגדור לייבוביץ, עו״דההחלטות ההיסטוריות של רמ"י שחלות על "הנחלה המשפחתית", הקנו לבעלי הנחלות את האפשרות לבנות בית מגורים ראשי ובית שני עבור "דור ההמשך". כיום לאחר אישור תוכניות חדשות קיימים מושבים בהם ניתן לבנות בית שלישי ואף במקרים מסוימים בית רביעי. את המגרש עליו בנויות כל אחת מהיחידות ניתן לפצל ולמכור או לרשום ע"ש אחד הילדים או ע"ש בעלי הנחלה ובלבד שבנחלה יוותר בית מגורים ראשי אליו יוצמדו זכויות בניה בסך מינימאלי של 160 מ"ר.
למרבה הצער, הזכות שניתנה לבעלי הנחלות לבנות בית שני עבור אחד הילדים הופכת פעמים רבות לאירוע טראגי שמייצר מחלוקות בין הילדים עוד בחיי ההורים וכתוצאה מכך למחלוקת בין הילדים להורים וכן אחרי ההורים נגרמים מאבקים בין היורשים.
הבעיה נובעת מכך שבעבר לא היה נהוג לערוך "הסכמים משפחתיים", הסכמי ממון וצוואות שמסדירים את הזכויות בחיי ההורים ואחריהם. בתי המשפט נתנו את דעתם בעניין זה והבהירו כי יש לערוך הסכם שמסדיר את הזכויות בין ההורים לילדים בעת בניית בית בנחלה וכן כאשר ממנים "בן ממשיך" (במושב סוכנותי) שבונה בית בנחלה בכדי להבהיר את רצון ההורים.
ברשימה זו אני מבקש להתייחס לאחת הסוגיות המרכזיות שעולה במסגרת הדיונים שאנו עורכים עם הורים בטרם עריכת צוואה והיא - רישום ההנחלה ע"ש אחד היורשים וביצוע פיצול של מגרש אחד או יותר מהנחלה ורישום ע"ש היורשים. לצערי, ההתייחסות לתהליך העברת הזכויות וביצוע הליך הפיצול ורישום הזכויות, אינו מקבל ביטוי נכון בצוואות רבות שמגיעות אלינו להליכי גישור, לאחר שהיורשים מצאו עצמם בפתחם של בתי המשפט לענייני משפחה, בכדי לקבל סעד שיאפשר להוציא לפעול צוואות שנערכו באופן שאינו מתיישב עם החלטות רמ"י, החלטות תכנוניות, שיקולי מס ושיקולים כלכליים.
הגדלת הנחות חיילי מילואים באזורי עדיפות / בועז מקלר רו"ח, אילן כהן מנהל מערכות מידע, אריאל וייל מנהל אגף מקרקעין
25 מרס 2024 נכתב ע"י בועז מקלר, רו״חבישיבת מועצת מקרקעי ישראל שהתקיימה בתאריך 20.3.2024 בהשתתפות ראש הממשלה בנימין נתניהו הוגדלו בשיעור ניכר ההנחות לחיילי המילואים באזורי עדיפות.
הגדלת ההנחות נעשתה בעקבות פעולתו המשפטית והמקצועית של עו"ד רון רוגין, ובהנהגה ותכלול של מנכ"ל משרד רוה"מ יוסי שלי, ובתמיכת שרים וח"כ רבים ובראשם השר עמיחי שיקלי וח"כ אריק קלנר יו"ר שדולת הגליל.
האריסות הקרקעית של הקיבוצים והמושבים: אסונם של יישובי העוטף כקריאה לבחינה מחדשת של הקונספציה הארכאית של בעלות קרקע לאומית ביישובים השיתופיים / פרופ' רחל אלתרמן, ד"ר מיכה דרורי, גברת אפרת אבירם ואש, ד"ר גיא כגן, ד"ר חלי הירש
11 פבר 2024 נכתב ע"י האיחוד החקלאיאירועי השבת השחורה הזכירו לציבור הרחב מיקצת מתרומתם הרבה של היישובים השיתופיים לאורך ההיסטוריה והגיאוגרפיה של המדינה. האסון הבליט את אחד מנכסי הקהילתיות - החוסן החברתי של קהילות אלה. כחוקרת בין לאומית, אעיד שקהילות אלה הן ייחודיות בעולם ומושא לקינאה. אולם עד לשבת זו, ומזה שניים-שלושה עשורים, דמותם של היישובים השיתופיים - ובעיקר הקיבוצים - הוכתמה בכינויים כגון "פריבילגים", "אדוני הארץ", ואף גרוע מזה1. כלפי היישובים השיתופיים, הומצאה הפיסה של " צדק חלוקתי" – שפירושה הפוך ממה שאדם מן החוץ היה מניח: במקום שהציבור הרחב יהיה חב לתרומתם החריגה בכול אמת מידה של פחות מ 2% מאוכלוסייה ישראל, הרי שהתפיסה המעוותת הפכה את הקערה: לפיה, דווקא הקיבוצים (והמושבים) הם לכאורה אלה שחבים חוב לציבור. והם שילמו, ומשלמים.
כולל הקלטת וידאו של אירוע כנס ההשקה של המחקר שהתקיים ביום 5.2.2024 בשדה ורבורג.
פורסם לראשונה באתר מוסד שמואל נאמן
הנחות בהקצאת קרקע באזורי עדיפות – הבהרות / בועז מקלר רו"ח, אילן כהן מנהל מערכות מידע
05 פבר 2024 נכתב ע"י בועז מקלר, רו״חבסוף חודש ינואר 2024 עודכן סעיף 4.2.2 לקובץ החלטות מועצת מקרקעי ישראל בהחלטות מועצת מקרקעי ישראל מיום 13.9.2023 בעניין "הנחות בהקצאת קרקע".
חידושים והתפתחויות בתחום האנרגיה מיזם אגרו - וולטאי וחוק ההתיישבות החקלאית / יניב בירנבאום, עו"ד, ענת שדה, עו״ד
31 ינו 2024 נכתב ע"י האיחוד החקלאיתחום האנרגיה בהתיישבות החקלאית מתפתח ומשתנה בקצב מהיר לאור שינויי רגולציה תדירים שמטרתם להגדיל את ייצור החשמל מאנרגיות מתחדשות.
חוזר זה, עניינו דו שימוש בקרקע חקלאית לייצור חשמל פוטו וולטאי לצד או מעל גידולים חקלאיים (אגרו וולטאי) והתייחסות הרשות המוסמכת לביצוע חוק ההתיישבות החקלאית במשרד החקלאות ופיתוח הכפר למיזמים אלו.
מזה מספר שנים מנסה רשות המים לצמצם את מספר בעלי רשיונות אספקת המים במרחב הכפרי.
כאשר בנובמבר 2022 פורסם ברשומות התיקון לכללי המים (קביעת תנאים ברישיון) שבו הוגדרה פעילותו של ספק כפרי רב יישובי.
על פי הכללים תפקידו של ספק רב ישובי הינו לספק את שירותי המים והביוב לכל מטרות הצריכה באיזור היישובים המפורטים ברשיונות.
לרבות אספקה למטרות חקלאיות באזור המחנה של הכפר.
- ספק כפרי רב יישובי – "סוף מעשה במחשבה תחילה" / ירון סולומון (11980 הורדות)